Indirect Interventions in Civil Wars: The Use of States as Proxies in Military Interventions
Current research on motivational sources of military interventions in civilwars frequently assumes that states intervene due to direct interests in thecivil war country. However, this study argues that there exists a subset ofinterventions in which weaker powers intervene on behalf of interestswhich great powers hold vis-à-vis the civil war country. Using the logic ofprincipal-agent theory in combination with arms trade data allows one toidentify 14 civil wars which experienced the phenomenon of indirectmilitary interventions. This type of intervention features a weaker powerproviding troops for combat missions, whereas its major arms supplier isonly involved with indirect military support. The analysis is complementedwith two brief case studies on the Moroccan intervention in Zaire (1977) andthe Ugandan intervention in the Central African Republic (2009). Both casestudies corroborate expectations as deduced from the proxy interventionframework.
Czech Journal of International Relations; Vol. 54 No. 4 (2019); 5-26
Institute of International Relations Prague
The Coronavirus and the Future of Liberalism
The outbreak of COVID-19 has significantly reshaped debates on the globalorder, democratic politics and the liberal mode of governing societies. Somehave compared the virus to the “ultimate empty signifier”, which alloweddifficult ideological groups to fill it with their own securitizations, creating inan instant a plethora of political otherings. For IR realists, the suddencollapse of cross-border movement and other privileges of the globalizedliberal elite came as a vindication of their long-cherished argument: thenation state remains the key actor in international politics, and the post-national world had largely been a utopian liberal illusion. Right-wingnationalist populists have been saying the same thing but in a differentlanguage and were apt to make COVID-19 instrumental to their purposes.Thus, Viktor Orbán quickly linked it to the agenda of migration and used thestate of exception as a pretext to further limit the democratic process inHungary. However, as students of populism have also stressed, the populistresponse to the pandemic has been far from uniform. In a yet broaderperspective, while some democratic governments enacted draconianmeasures in response to the pandemic, suspending basic individualfreedoms, some dictatorships like Belarus experienced a sudden “flow ofliberalism“, refusing to cut down on both economic activity and cross-border movement. This special issue focuses on comparing the liberal andilliberal reactions (both domestic and international) to the pandemic,looking into how it has affected the democratic and non-democratic formsof governance; examining where the responses have been similar oroverlapping, i.e. where COVID-19 has practically blurred or erased theborder between liberal and illiberal politics; looking into how different typesof regimes and political groupings have borrowed new elements and stylesof politics, e.g. in which circumstances populist or autocratic politicianssuddenly seemed more liberal than their liberal and democraticcounterparts; and investigating the ramifications of these changes for theliberal components of the globalized international order.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 4 (2020); 5-10
Jaroslav Kurfürst: Příběh ruské geopolitiky. Jak se ruská myšlenka zmocnila více než šestiny světa
Po celé dějiny přicházeli ruští myslitelé, geografové a státníci s vizemi o rolia civilizační příslušnosti své velké země. Zároveň při tom odhalovalineujasněnost geografického i hodnotového rámce ruské státnosti i identityruské společnosti. Tápání mezi Východem, Západem a různými formamigeopolitického svébytnictví se vždy promítalo do praktické zahraniční ivnitřní politiky Ruska. Jaroslav Kurfürst nabízí pečlivý pohled do labyrinturuského geopolitického myšlení, který umožňuje pochopit jeho politickávýchodiska. Ukazuje, že hybridní válka, kterou Rusko vede proti světuliberální demokracie a institucí Západu, mobilizuje hlubinné motivace amýty carské i sovětské. Vztah Ruska a Západu je v této mimořádněargumentačně přesvědčivé monografii pojednán jako stálé střetávání sedvou odlišných geopolitických kultur.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 79-83
Ondřej Filipec: Fenomén terorismus: česká perspektiva
Terorismus představuje významnou hrozbu národní i mezinárodníbezpečnosti a již několik let se stává velice diskutovaným tématem také vČeské republice. Tato publikace přináší hlubší vhled do problematikyterorismu v jeho rozmanitých dimenzích, které jsou obohaceny o rozhovorys českými odborníky. Publikace je dělena na dvě části. První část přinášíteoretický pohled na vymezení terorismu, mezinárodní i národní dějinyfenoménu, motivace teroristů, psychologii terorismu, organizační aspektyterorismu a oblast boje proti terorismu na úrovni národní, evropské iglobální. Druhá část obsahuje rozhovory s uznávanými českými odborníky.Přináší tak skutečně multidisciplinární náhled na problematiku v českémkontextu, ať již jde o evropskou spolupráci, kybernetickou bezpečnost,politickou dimenzi terorismu, terorismus a možné zneužiti zbraníhromadného ničení, psychologii terorismu, dění na Blízkém východě nebomezinárodní právo v boji proti terorismu.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 84-87
Fawaz A. Gerges: Islámský stát. Cesta k moci.
Jaké jsou kořeny vzniku Islámského státu, jeho strategie a nečekanéhoúspěchu? Může se vzestup podobných skupin opakovat? Jeden znejvýznamnějších světových expertů na problematiku muslimskéhoextremismu, rodák z Libanonu vyučující mezinárodní vztahy v Londýně,podává zasvěcený a do hloubky jdoucí portrét této zlověstné organizace.Počátky islámského státu Gerges sleduje v chaosu vyvolaném americkouinvazí do Iráku v roce 2003, popisuje, jak jej posílily události kolem tzv.arabského jara a jak dokázal převzít z rukou al-Káidy vůdčí rolidžihádistického hnutí. Věnuje se hlavní postavě takzvaného Islámskéhostátu, Abú Bakru al-Bagdádímu, jeho strategii a metodám stejně jakozákladní komponentě úspěchu IS, vztahu mezi militantními džihádisty aněkdejšími důstojníky rozpuštěné irácké armády Saddáma Husajna. Vesvětle dění v Iráku a Sýrii v posledních měsících vyznívají aktuálně autorovaslova o tom, že i pokud bude IS vojensky poražen, nepřestane existovat.Pouze změní svou strategii a stáhne se do podzemí, kde bude čekat na dalšíšanci – tak jako al-Káida Ajmána Zaváhirího, jež ostatně podle Gergesečasem opět získá na džihádistické scéně dominanci. A další příležitost, ať jižpro Islámský stát či pro jiné skupiny, pravděpodobně přijde, protožeradikální islamismus je dvojčetem politického autoritářství a celkové krizepolitiky v arabském světě.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 74-78
Petr Jurek, David Šanc, Ladislav Cabada, Pavel Hlaváček, Michal Kubát, Sandra Štollová a Jiří Zákravský: Politika nejmenších evropských států.
Kniha se věnuje tématu, které je v oblasti politologického výzkumu doznačné míry marginální. Nicméně domníváme se, že studium politikynejmenších evropských států s demokratickými formami vládnutí mápotenciál přinést výsledky, jež dají vyniknout některým skutečnostem čivztahům, které zůstávají při komparativní analýze politických systémů„standardních“ států nevýrazné či bez povšimnutí. Při studiu politiky malýchstátů je pozornost nutně věnována prvkům a rysům charakteristickým prosuverénní státy (vnitřní i zahraniční politika) a zároveň atributům typickýmspíše pro politiku na komunální či regionální úrovni. Právě popsanépropojení několika rovin v prostředí nejmenších evropských demokratickýchstátů činí jejich komparativní analýzu nosnou a zajímavou. Publikace jeprimárně určena akademické veřejnosti se zájmem o komparativnípolitologii, politickou geografii či postavení určitým způsobem netypickýchaktérů v mezinárodním systému. Vzhledem k bohaté faktografické stráncejednotlivých případových studií je knihu možné doporučit i čtenářům, kteříse zajímají o historii, kulturu a politiku nejmenších evropských států, tj.zemí, které jsou zajímavé i proto, že se do jejich historického a politickéhoformování promítal vývoj celého evropského kontinentu – existence velmimalých států je ostatně umožněna pouze shodou příhodných historickýchokolností a politické instituce a procesy v některých z nich představujíunikátní relikty. To činí nejmenší evropské státy pozoruhodnými nejen zperspektivy politické vědy.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 70-73
Ladislav Cabada, Šárka Waisová a kol.: Bezpečnostní, zahraniční a evropská politika Visegrádské skupiny
Visegrádská skupina se po rozpadu sovětského bloku stala nejvýraznějšímregionálním uskupením v prostoru střední Evropy. Historicky se jedná oregion s mimořádnou geopolitickou senzitivitou, přičemž po pádu železnéopony se státy v něm ležící jednoznačně vyslovily pro definitivní začleněnído západních integračních struktur. Nehledě na úspěch tohoto snažení ačlenství v EU a NATO vnímají i v současnosti státy střední Evropy svouperiferní pozici a snaží se společně čelit hrozbám a výzvám pro svoubezpečnost. Naše kniha analyzuje, jaké strategie a přístupy Visegrádskáčtyřka a její členské státy v oblasti bezpečnostní a zahraniční politikypreferují, jaká rizika vnímají jako nejvýraznější a jaké návrhy opatření ařešení společně či jednostranně prosazují.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 66-69
Michal Smetana: Nuclear Deviance. Stigma Politics and the Rules of the Nonproliferation Game.
This book examines the linkage between deviance and norm change ininternational politics. It draws on an original theoretical perspectivegrounded in the sociology of deviance to study the violations of norms andrules in the global nuclear non-proliferation regime. As such, this projectprovides a unique conceptual framework and applies it to highly salientissues in the contemporary international security environment. Thetheoretical/conceptual chapters are accompanied by three extensive case.studies: Iran, North Korea, and India
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 62-65
How to Study Gender in International Security? An Introduction to Feminist Security Studies
Thinking on war, violence and security has always been associated withconcepts of femininity and masculinity. Similarly, wars and politicaltransformations also change the notions of the roles of women and men insociety. This article shows how the links between gender identities andthreat construction, understanding of aggression, or social sensitivity todi!erent types of victims of violence can be studied academically. Itintroduces feminist security studies, embeds it in the research ofinternational relations and security, and encourages its development in theCzech academic environment. The article introduces key concepts andmethods of studying gender in (international) security, identifies keythemes in feminist security research, and explains various approaches andtypes of questions that can be investigated in this area.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 41-61
Racism in Development and Development Cooperation
Development cooperation or aid is often perceived as a form of charity or agood deed that is being carried out only with the best intentions. Racism,on the other hand, is most often connected with right wing extremism(even though in Slovakia it is connected also with the wider political center).The basic assumption of this theoretical article is the opposite. One can findracism also in development and development cooperation. The article triesto answer the following question: What are the main forms of racism indevelopment and development cooperation? On the basis of the extant andmy own research the article categorizes the forms of racism in developmentand development cooperation and identifies the three main ones:development discourse, structural racism connected with the raciallydi!erentiated global capitalist system and an everyday racism connectedwith racially biased institutions. The conclusion poses a question regardingthe way one may fight these forms of racism and briefly answers it.
Czech Journal of International Relations; Vol. 55 No. 1 (2020); 21-40